עשרה בטבת
מורות יקרות!
עם חזרתנו מחופשת חג האורים, אנו מוצאים את עצמנו כבר בפתיחת חודש טבת.  חודש טבת הוא חודש של צער לעם ישראל.  כל אחת מוזמנת לעיין בקטעים שמובאים בספר התודעה של הרב אליהו כי-טוב לדברים כללים אודות החודש.

חשוב לציין שעשרה בטבת נותנת לנו הזדמנות מיוחדת (אמנם לא משמחת...).  תשעה באב כמובן חל בקיץ, כאשר אנו אף פעם לא בבית הספר.  אפשר לראות את י' בטבת כהזדמנות לדבר על המקדש, החורבן, אבלות, אבלות לאור שיבת ציון...

בצוות ניהול לפני מספר שבועות הוחלט על פעילות מיוחדת לכבוד יום הצום עשרה בטבת.  כל מורה תציין את היום בכיתה באופן כיתתי.  מעבר לזה תהיה "חומה" שנבנה בכניסה הראשית של ביה"ס שתיבנה על ידי הילדים.  כיצד?  אחרי הלימוד בכיתות על יום עשרה בטבת כל ילד יתייחס בכתיבה (לכיתה א' אולי בציור) לשאלה "מה זה עשרה בטבת בשבילי".  לשם זה כל ילד יקבל נייר מיוחד (פרטים אצל טלי) ויכתוב עליו את מחשבותיו.  אח"כ במשך יום עשרה בטבת (שתאריך הלועזי שלו השנה הוא , יום שלישי 10.1) כל כיתה תבקר בחומה ותשים עליה את "אבניה",  הכתיבה של כל אחד ואחד.  בצורה זו נבנה ביחד את חומות ירושלים בחזרה.  חשוב שהלימוד לקראת העבודה ואפילו טיוטא של העבודה יעשו יום קודם כדי שיהיה זמן למורות לבדוק את העבודה שהוכנה, וגם יהיה זמן לכל ילד לכתוב את דבריו בצורה מסודרת על הדף המיוחד ויהיה זמן גם לתלות את ה"אבנים".

בבית הספר תהיה עוד פעילות:  איסוף מזון - פחיות שימורים למשפחות נזקקות.  נשלח דף הביתה עם הפרטים דרך הנהגת התלמידים. 

בדף הזה אני מנסה להקל על המורות בכך שאני מרכז כל מיני מקורות, מושגים, ורעיונות לקראת הלימוד.  
אתרים מומלצים
בהתחלה לכל הגולשים בינינו אנו רוצה להציע מספר אתרים שיש בהם חומר רב לקראת יום זה - חבל, כידוע להמציא את הגלגל!

אתר שיש בו דפים על 10 בטבת:  
http://www.daat.ac.il/daat/daat_index/index2.asp?sub=טבת

אתר הכללי על חגים - ובתוכם חודש טבת:  
http://www.daat.ac.il/daat/shabat/hagim.htm

אתר החגים  -בית השיטה דברים על  9 באב ואבלות ככלל במדינת ישראל של היום:
http://www.chagim.org.il/9av1.html

אתר ביה"ס קיי לחינוך - כדרכם בקודש אוסף מלא של דפים, רעיונות, מאמרים:
http://kaye7.school.org.il/fasts.htm

ספרים מומלצים
•	לקראת כל חודש וחג תמיד ראוי לראות את "ספר התודעה"  - יש שני עותקים בבית המדרש!
•	ספר האגדה - שם כמו תמיד יש אוסף מלא של סיפורים הקשורים למקדש - לבניין וגם לחורבן.  
•	יש ספר חדש בבית המדרש "ערכים במועדם" של יוחאי עדן (ממורשה) - הוא מיועד לכיתות ה/ו-ח ויש לו פרק שלם על עשרה בטבת - מאוד מומלץ!
•	"ראיתי והנה" של יונדב קפלון. הוא ספר כללי על לוח השנה ויש בו גם פעיליות לעשרה בטבת.  הוא נמצא בבית המדרש.
•	"הפעלופדיה" – כמו תמיד!  לא ראיתי אותו בחדר מורים אבל בכרך של קיץ שווה לבדוק איזה פעילויות יש להם לתשעה באב ואפשר להשתמש בזה לעשרה בטבת.  בכרך של "משפחה" יש להם מספר עמודים על "אבל וזיכרון".  אפשר גם לבדוק שם לרעיונות!

מושגים שמופיעים בדפים אלו:
•	ארבעה הצומות:  סדרת צומות שקשורות לחורבן בית המקדש.  
החל מכיתה א' יכירו את הרעיון שיש 4 צומות, מכיתה ג' שיכירו מהם הצומות, מכיתה ד' שידעו את התאריכים.
•	תשעה באב :  "אב" הצומות על חורבן הבית - יום בו נחרב המקדש.  
החל מכיתה א' שידעו מה זה ט' באב - בגילאים שונים אפשר להוסיף עוד הבנה , כמובן.
•	מגילת איכה:  המגילה שקוראים בט' באב.
החל מכיתה ד' שידעו מ-5 המגילות ומגילת איכה ומי כתב אותה.
•	תענית ציבור:  יום שמתקנים אותו החכמים לצום, והתבוננות במעשינו / חזרה בתשובה.
החל מכיתה ב' שיכירו מהי מטרת תענית ציבור.
•	יום הקדיש הכללי:  "יום השואה" שקבעה רבנות הראשית בעשרה בטבת.
החל מכיתה ג' שיכירו מה זה יום הקדיש הכללי.
•	זכר לחורבן - אבלות על ירושלים:  סדרת מנהגים שאנו מקיימים לזכור את המקדש - שבירת הכוס בחתונה, לדוגמא.
החל מכיתה ד' שיבינו את הרעיון ודוגמאות שונות.
•	קמצא ובר קמצא:  סיפור על שנאה בין יהודים וחוסר מנהיגות שהביאו לחורבן מקדש השני.
החל מכיתה א' הם יכולים להבין ולהפנים את הסיפור.  בכיתות הגבוהות יש להוסיף את העניין של המנהיגות ולא רק השנאה בין אנשים.
•	תרגום השבעים:  תרגום עתיק מהתורה ליוונית.
החל מכיתה ה' אפשר להציג את זה:  אפשר לראות את זה כהמשך ללימוד מתוך ספר המכבים - מאותה תקופה היסטורית...

מושגים ורעיונות להפעלתם
עכשיו נעבור לרשימת מושגים בסיסית שכדאי ללמד אותם בהקשר הזה.  
בקשר לאיזה כיתה שייכת כל מושג אני סבור ש...
•	ארבעה הצומות:  הנביא זכריה (ח: יח-יט) מנבא שבעתיד לבוא ארבעה צומות יהפכו לששון ולשמחה.  שימו לב שהצומות לפי זכריה נקבעו לפי התאריכים סביב המקדש הראשון - ובכל זאת אנו צמים את ארבעה הצומות זכר לשניהם (מעין ערבוביא...) ואלו הן:
o	צום הרביעי:  חודש הרביעי - תמוז.  אנו צמים בי"ז בתמוז זכר לפריצת העיר על ידי הרומאים בחורבן בית השני.  זכריה (שחי בתחילת בית השני) מתייחס לתשעה בחודש הרביעי, יום בו הבבליים פרצו לעיר בבית הראשון.
o	צום החמישי:  חודש החמישי - אב.  אנו צמים בט' באב שוב זכר למקדש השני שהוצת בט'-י' אב אבל המקדש הראשון נחרב בז' באב.
o	צום השביעי:  חודש השביעי - תשרי.  צום גדליה בן אחיקם יום בו השליט היהודי (אמנם מטעם בבל) האחרון בארץ בתקופת בית הראשון (מיד אחרי החורבן) נרצח, בידי יהודי אחר!
o	צום העשירי:  חודש העשירי- טבת.  יום בו נבוכדנאצר הבבלי שם מצור סביב העיר ירושלים לפני חורבן מקדש הראשון.

יש לציין ש"ארבעה הצומות" האלה מתייחסות רק לצומות הקשורות לחורבן המקדש.  

[יש לנו בלוח השנה עוד שתי צומות שלא קשורות לענייני חורבן המקדש:
 - יום הכיפורים שהוא היום צום היחיד שמופיע בתורה הוא יום מיוחד לטהרה, כפרה וסליחה.  
 - תענית אסתר היא דוגמא לכוח של החכמים לגזור יום צום בכל עת צרה.  בכל זמן של צער לחכמים יש כוח לגזור על הציבור צום (לפי מצוות התורה בספר במדבר) כדי לרבות בתפילה ולהינצל מהאסון המתרחש ובא ח"ו. אנחנו, שלא נמצאים באותו מצב של אנשי שושן וכו', שומרים על הצום הזה בגלל הכתוב במגילת אסתר(ט:לא):  "לקים את ימי הפורים האלה...כאשר קים עליהם מרדכי היהודי ואסתר המלכה וכאשר קימו על נפשם ועל זרעם דברי הצומות וזעקתם."]

•	תשעה באב / חורבן המקדש:  בסדר ארבעה הצומות ראוי לציין שהגמרא שמה דגש מיוחד על ט' באב.  היא אומרת שאת שלושת הצומות האחרות, כל אדם בוחר אם לצום.  (אמנם התקבלה היום להלכה שהן כן צומות חובה.) בט' באב מוסכם על כולם שאין בחירה ויש חובה לצום.  אפשר לדון עם התלמידים מדוע דווקא ט' באב שמור כיום חובה לעומת האחרים.
רעיון לכיתה
** אפשר לקחת הזדמנות זאת ולדבר על מגילת איכה.  מגילת איכה, אחת מחמשת המגילות נקראת בט' באב.  היא נכתבה בידי ירמיהו הנביא כאשר הוא ראה את חורבן מקדש הראשון לנגד עיניו.  למי שירצה זאת הזדמנות לפתוח ספר זה של התנ"ך - למרבה ההפתעה היא לא קשה מדי - לפחות פרק הראשון בנוי בסדר אלף-בית, (רובם בעצם אבל הוא הקל שביניהם) ופרק חמישי מתאר את גודל הצער של החורבן - מומלץ אולי לכיתות ה-ו.
** אני הכנתי פעילות / דף עבודה של ציר זמן של תקופת שני בתי המקדש - מבניית המקדש הראשון עד חורבן המקדש השני כולל אירועים חשובים.   הדף מתאים לכיתות ה/ו (אולי ד').  המעוניינים מוזמנים לגשת אלי.

•	תענית ציבור:    יום צום שקבעו חכמינו לתת לנו את ההזדמנות לחזור בתשובה כציבור, כחברה.
בספר במדבר פרק י' כתוב: "וְכִי-תָבֹאוּ מִלְחָמָה בְּאַרְצְכֶם, עַל-הַצַּר הַצֹּרֵר אֶתְכֶם--וַהֲרֵעֹתֶם, בַּחֲצֹצְרֹת; וְנִזְכַּרְתֶּם, לִפְנֵי ה' אֱ-לֹקיכֶם, וְנוֹשַׁעְתֶּם, מֵאֹיְבֵיכֶם." מכאן למדו חכמינו את המצווה לתפילה מיוחדת בעת צרה (מעניין לציין שלפי הרמב"ן זה המקור של ציווי התורה לתפילה בכלל - לדעתו אין מצווה מהתורה להתפלל כל יום - רק בעת צרה!) 
**לפי כל החכמים עיקר הצום איננו להימנע מלאכול אלא להסתכל פנימה למעשינו ומסביב לחברינו ולבדוק את מצב החברה שלנו - מה דורש תיקון...
ברוח זה אומרת המשנה בפרק ב של מסכת תענית: "והזקן שבהם אומר לפניהם דברי כיבושים (מוסר) --אחינו, לא נאמר באנשי נינווה, וירא הא-לוקים את שקם ואת תעניתם, אלא "וירא הא-לוקים את מעשיהם, כי שבו מדרכם הרעה" (יונה ג,י).  אף נפסק להלכה שעדיף להתעסק בתשובה ומעשים טובים מאשר לצום ולשבת בלי לעשות כלום, אם הצום לא יועיל להביא לידי תשובה.
בצום זה כל אדם מעל גיל מצוות חייב (גברים ונשים) נשים בהריון או מניקות פטורות...
בצומות האלו (לא יום כיפורים ופחות בט' באב) מקילים לגבי חולים.  בשנה לפני גיל המצוות ראוי להשתדל לצום.
רעיון לכיתה
 - בבית  הספר אנו נערכים ואוספים פחיות של שימורים עבור משפחות נזקקות בימים 
א-ב-ג של אותו שבוע.  זה להביא לידי ביטוי את הדאגה לאחרים וגם שביום שאנו צמים אנו נרגיש מה זה לא לאכול ונביא לאחרים שמרגישים את זה יומיום.
 - בקטע הזה כולכן חזקות יותר ממני - כל "שיעור חברה" שמתעסק בעניינים בין אדם לחברו נחשב כחלק ממצוות היום!
•	המצור בעשרה בטבת:  יום בו נבוכדנאצר הבבלי שם מצור סביב העיר ירושלים לפני חורבן מקדש הראשון.
הסיפור הזה מופיע במלכים ב' פרק כ"ה, ובירמיהו פרק ל"ט.  
רעיון לכיתה
 * בכיתה אפשר לדבר עם תלמידים על מה זה מצור:  
	 - מדוע שמים מצור?
	 - כיצד הם החיים מתחת למצור?  
- אפשר לדרוש מהתלמידים לכתוב מכתבים או מתוך המצור לחוץ או לתוך   המצור לשאול שאלות ודאגה עבור האנשים מבפנים.
•	יום הקדיש הכללי:  הנושא של החיים במצור מביא אותנו לנושא הבא של י' בטבת:  
יום הקדיש הכללי.  הרבנות הראשית קבעה שי' בטבת הוא התאריך של אבל לאומי על השואה.  הם קבעו כך מטעמים הלכתיים שלא קובעים ימי אבל בחודש ניסן (יום השואה והגבורה).  אף-על-פי שאנחנו גם מציינים את יום השואה בביה"ס נציין היום גם את יום הקדיש הכללי.  
רעיון לכיתה
* אם דיברנו על מצור, אפשר להוסיף ולהתייחס לעניין של הגטו, מחנה ריכוז.  איך היו החיים בגטו.  יש כל מיני גישות שונות בעניין הוראת השואה ולא אני הבקי בזה אבל כמובן אם ילדים כדאי לבוא מהזוית שלהם:  להביא ספרי אמנות ושירה (הפרפר האחרון...) לש ילדים שעברו את השואה.  כמו כן ראוי יותר (בודאי בגילאים האלו) לדבר על הגבורה של הרוח מול האסון - יש הרבה סיפורים על מסירות נפש לדאגה לאחרים, לקיום מצוות.  
* אם יש לכם תלמיד בכיתה שסבא/סבתא עברו את השואה כילדים קטנים אולי רוצים להזמין אותם לשוחח עם התלמידים על שנים הללו בחייהם.  
* אם מדובר במצור אפשר גם לדבר על המצור על גוש עציון בשנת תש"ח לפני הקמת המדינה.  

•	זכר לחורבן:   אפשר לקחת יום זה כהזדמנות לדבר על מנהגי אבלות שיש לנו היום בקשר לירושלים.  בספר "ערכים במועדם" שבבית המדרש מופיע הקטע התלמודי שמביא כל מיני מנהגים:
o	"זכר לחורבן" בבית
o	אפר על ראש החתן
o	חלק ממנהגי 9 הימים
o	היום יש הכי מפורסם (שלא מופיע בתלמוד בקשר לחורבן):  שבירת הכוס בחתונה.  
רעיון לכיתה: 
* איזה טקס או מעשה היו מכניסים התלמידים בתקופה זו זכר לחורבן?  
  ואם קשה להם החורבן - איזה טקס או מעשה היו מתקנים זכר לשואה?
*  להציע לבנות ולתלות משהו בכיתה שהוא זכר לחורבן / שואה (אולי יהיו כיתות שירצו להתייחס בדרך זאת לגוש קטיף.  מצד אחד אני לא חושב שיש לפסול את זה, מצד שני יש להכניס לפרופורציות את חורבן המקדש והשואה מול ההתנתקות)
* לדורות רבים אנשים תלו "מזרח" ותמונות י-ם על קירות הבית כאשר הם חיו במרחק רב מציון.  עבור מה האנשים התגעגעו כ"כ?  לכיתות ה-ו אולי לקרוא את סיפורי עגנון על "העז".  
* לכל הכיתות - לבקש מהתלמידים לצייר /  לכתוב שירה... מה זה ירושלים עבורם.    תדגישו להם שהם כבר יכולים להתייחס לעיר שהיא ממש לידם ןלא כחלום - מה שלא היה כך רק לפני רק 100 שנה!
* אם יש סבא / סבתא שעלה ארצה ויש לו זכרונות מה הייתה ירושלים בעיני יהודי אותו מקום שמשם הגיעו.  אם מכירים נציג של עולי אתיופיה שיכול לספר על מה היה ירושלים עבורם.  
 * אפשר להביא תמונה של שער הניצחון של טיטוס ולהגדיל אותו ולדבר על מה הילדים רואים - ולהביא גם תמונות מהשואה.  על מה אנו מתאבלים פה ופה?  האם אפשר להשוות?
 * כמובן כל פעם שמדברים על אבלות על ירושלים יש "חובה" להתייחס לסיבות החורבן
		 - בין אדם לחברו  - סיפור קמצא-בר קמצא
		 - שנאת חינם מול אהבת חינם
* לכיתות הגבוהות - בערכים במועדם יש שאלה מעניינת:  האם אנו במדינת ישראל חייבים עדיין להתאבל כאשר אנו רואים מול עינינו מדינה חיה, נושמת, ותוססת??  
עיינו שם לכל מיני רעיונות ומקורות!

תרגום השבעים
•	בנוסף לכל זה יש עניין אחרון - חכמינו קבעו שיום ח' טבת הוא גם צום זכר לתרגום השבעים.  לפי חז"ל, באותו יום במצרים קרא הסיפור המפורסם על תרגום השבעים.  הסיפור קרה בערך 200 לפני הספירה.  התרגום היה ליוונית.  במסורת מתייחסים ליום זה כיום אבל שבו התורה איבדה חלק מהמיוחדות שלה - שהיא תהיה אך ורק בעברית לעם היהודי.  עכשיו השערים פתוחים לכל אחד לפרש ולהסביר כרצונם - בלי המפתחות של "בעל הבית".  לפי הסיפור התלמודי, תלמי במצרים לקח 72 חכמים ושם אותם בחדרים שונים וכולם יצאו עם בדיוק אותו תרגום - כולל שינוים.  למעוניינים:   הסיפור המפורסם מופיע בתלמוד בבלי מסכת מגילה דף ט עמודים א-ב.  לי יש גם חומר רב בנושא מהסתכלות ההיסטורית של תרגום השבעים.  כל המעוניין מוזמן.
•	רעיון לכיתה: 
* דף לימוד שחוקר את השינויים של תרגום השבעים  - למעוניינים בזה - יש לי דף שתוכלו להשתמש בו!

* אפשר לקחת הזדמנות זאת לדבר על חשיבות העברית ככלל!  

* למצור כל מיני פתגמים שבאים מהתנ"ך ומה משמעותם היום - יש בבית המדרש כמה ספרי ניבים שיכולים לעזור בזה!  

* מפעל תרגום בכיתה - לקחת פרק שלם ולתרגם לאנגלית...צרפתית - לדבר על עבודת המתרגם - מה הם הקשיים לתרגם שפה (תרבות) אחת לשפה (תרבות) שנייה?

* אפשר לבקש מהתלמידים להביא תנ"כיים מהבית שהם בשפות אחרות, ולהדגים פסוק.

* אם יש הורה מהכיתה שעובד בתרגום אפשר להביא אותם לדבר עם התלמידים:  יש גם הפתעה בקטע הזה - יהושע, האב בית שלנו, הוא בלשן, אפשר להביא אותו לכיתה לדבר קצת עם הילדים.  זה גם יכול לעזור שהתלמידים יראו אותו במצב אחר ואור אחר!

* אפשר לדבר על הכתב המשתנה ולתת מסרים לפענח לפי כתב עברי עתיק.  

*בתוך האתרים שצינתי למעלה מופיע גם דפי עבודה והפעלה בעניין תרגום השבעים.

מבדק מושגים בעניין הצומות וזכר לירושלים

1) ארבעת הצומות הן:
	א) 9 באב, 17 בתמוז, 10 בטבת, צום גדליה
	ב) 9 באב, 17 בתמוז, 10 בטבת, תענית אסתר
	ג) 9 באב, 17 בתמוז, 10 בטבת, יום הכיפורים
	ד) 9 באב, 17 בתמוז, יום הכיפורים, תענית אסתר

2) בית המקדש השני נחרב ב...
	א) שבעה עשר בתמוז
	ב) יום השואה
	ג) עשרה בטבת
	ד) תשעה באב

3) בעשרה בטבת ...
	א) הבבליים שרפו את המקדש
	ב) הרומאים פרצו את חומות העיר
	ג) הבבליים שמו מצור על ירושלים
	ד) נרצח גדליה בן אחיקם

4) ירמיהו כתב את זה כדי שנזכור את חורבן המקדש:
	א) קינת ירושלים
	ב) מגילת איכה
	ג) מגילת קהלת
	ד) מגילת שיר השירים

5) הלקח הכי חשוב בתענית ציבור הוא:
	א) שלא אוכלים
	ב) התבוננות במעשינו
	ג) לקרוא בתורה
	ד) להגיד תפילת הסליחות

6) כיצד קוראים ליום שקבעה הרבנות הראשית זכר לשואה?
	א) תשעה באב
	ב) בזכרון קדושים
	ג) יום הקדיש הכללי
	ד) צום השואה

7) סיפור קמצא ובר קמצא הוא דוגמא של:
	א) אהבת החינם הנדרשת לבנות את המקדש
	ב) אחים שדאגו אחד לשני
	ג) שנאת חינם וחוסר מנהיגות שגרמו לחורבן הבית
	ד) אהבת ה' לישראל בבניית הארץ

8) הבבליים החריבו את המקדש ה_________ (ראשון / שני).

9) הרומאים החריבו את המקדש ה_____________ (ראשון / שני). 

10) הבאים הם רשימת מנהגים "זכר לחורבן":
	א) שבירת הכוס בחתונה, אפר על ראש החתן בחופה, להשאיר חלק מהבית לא מסויד
	ב) שבירת הכוס בחתונה, תמונה של "מזרח" על הקיר, להשאיר חלק מהבית לא מסויד
	ג) שבירת הכוס בחתונה, אפר על ראש החתן בחופה, איסור לאכול בשר בכלל
	ד) לא לאכול ביכורים היום, אפר על ראש החתן בחופה, להשאיר חלק מהבית לא מסויד

עשרה בטבת

תענית ציבור בבית הספר